Išmaniojo loginio priedo pažanga sostinėje atvėrė duris naujai erai, kurioje telefono sukčiavimas gali būti įvykdytas su neįtikėtinu realumu. Kadangi dirbtinio intelekto technologija tampa vis sudėtingesnė, vis sunkiau atskirti tikrą žmogaus sąveiką nuo dirbtinio imituojimo per telefoną.
Su siekiu kovoti su tokiomis apgaulėmis, tie patys technologiniai žingsniai, kurie skatina šiuos sukčiavimus, naudojami juos atrasti ir sustabdyti. Dirbtinio intelekto algoritmai mokomi atpažinti subtilumus ir modelius, rodančius sukčiavimo skambučių požymius. Analizuodami balsų moduliaciją ir kalbos modelius, šie sistemos stengiasi pažymėti potencialius sukčiavimus prieš juos nukentėjus nesuvokiantys aukos.
Dirbtinio intelekto įdiegimas aptikti telefono apgavystes turi perspektyvą ateities saugumo srityje. Kadangi apgavikai naudoja pažangų dirbtinį intelektą, kad sukonstruotų įtikinamesnes veidus, taip pat galingi dirbtinio intelekto aptikimo sistemos vystomos siekiant priešintis šiems grėsmėms. Ši nuolatine technologine kova simbolizuoja didesnį iššūkį, kurį kelia visuomenei susidūrus su dirbtinio intelekto poveikio gyvenime kasdieniomis pasekmėmis. Tai priminimas, kad kiekvienas technologinis pažanga turi potencialą tiek konstruktyviai, tiek destruktyviai naudoti, raginant nuolatinę defensyvinių priemonių evoliuciją visuomenės apsaugai.
Svarbūs klausimai ir atsakymai:
– K: Kaip dirbtinio intelekto valdomi sukčiavimai veikia telekomunikacijų kontekste?
A: Dirbtinio intelekto valdomi sukčiavimai paprastai naudoja balso sintezę ir interaktyvius dirbtinio intelekto sistemas, norėdami imituoti tikrus žmones ir organizacijas. Jos gali dalyvauti realaus laiko pokalbiuose, reaguodamos į aukų klausimus su iš anksto nustatytais ar dinamiškai sugeneruotais atsakymais, kad galėtų manipuliuoti ar apgauti juos pateikti jautrią informaciją ar pinigus.
– K: Kokių metodų naudoja dirbtinio intelekto sukčiavimo aptikimo sistemos, norėdamos nustatyti sukčiavimus?
A: Aptikimo sistemos analizuoja balsų moduliaciją, kalbos modelius, skambučių dažnį ir laiko modelius. Jos naudoja mašininio mokymosi technikas, norėdamos nustatyti anomalijas, kurios gali reikšti sukčiavimo veiklą, palyginamos su žinomais sukčiavimo modeliais ar nuokrypiais nuo įprasto kliento elgesio.
– K: Kokios teisinės ir etinės problemos kyla naudojant dirbtinį intelektą tiek vykdant, tiek nustatant telekomunikacijų sukčiavimą?
A: Etiniai klausimai apima privatumo susirūpinimus, kadangi dirbtiniams intelektar sistemos gali prireikti išsamiai stebėti skambučius, keliančius klausimą dėl tinkamo pusiausvyros tarp saugumo ir privatumo. Teisiškai, reglamentai, pvz., GDPR Europoje nurodo, kaip gali būti naudojami ir saugomi asmens duomenys, paveikiantys tai, kaip gali veikti dirbtinio intelekto stebėjimo įrankiai.
Raktiniai iššūkiai ir kontroversijos:
– Reguliavimo atitiktis: Užtikrinant, kad dirbtinio intelekto sistemos atitiktų tarptautinius privatumo ir duomenų apsaugos įstatymus, yra sudėtinga, ypač atsižvelgiant į telekomunikacijų globalų pobūdį.
– Technologinis ginklų lenktynės: Kaip tobulėja dirbtinio intelekto aptikimo sistemos, sukčiai taip pat tobulina savo dirbtinio intelekto sistemas, siekdami apeiti saugumo priemones, rezultatuose kovojant dėl technologinio palydumo.
– Tikslumas ir klaidingi teigiamųjų rezultatų: Nustatyti dirbtinio intelekto sukčiavimo aptikimo tikslumą yra iššūkis; išlaikyti pusiausvyrą tarp sulaikymo sukčių ir nekaltų skambučių kaltinimo sukčiavimu (klaidingi teigiami) sudėtinga.
– Privatumo susirūpinimai: Skambučių stebėjimas su dirbtinėja intelektar kelia reikšmingus privatumo klausimus, vedant į viešąsias diskusijas dėl stebėjimo ir duomenų tvarkymo.
Privalumai:
– Pagerintas nustatymas: Dirbtinis intelektas gali greitai analizuoti milžinišką duomenų kiekį, nustatyti sukčiavimą būdais, kurių žmonės negali, dažnai realiu laiku.
– Ekonominis efektyvumas: Dirbtinio intelekto sistemos gali būti ekonomiškesnės nei tik žmogui skirti stebėjimo komandos, kadangi jos gali dirbti nepaliaujant ir tuo pačiu metu peržiūrėti daugiau skambučių.
– Prisitaikymas: Dirbtinio intelekto sistemos gali greičiau mokytis ir prisitaikyti prie naujų sukčiavimo tipų nei rankinių atnaujinimų apvogtiems sistemoms.
Trūkumai:
– Sudėtingumas: Kompikuotų dirbtinio intelekto sistemų kūrimas ir palaikymas sukčiavimo aptikimui yra sudėtingas ir reikalauja ekspertizės.
– Dirbtinio intelekto ekspluatacija: Sukčiai gali naudoti dirbtinį intelektą kurti įtikinamesnius ir sudėtingesnius sukčiavimus, pirmiau nuspėjant aptikimo metodus.
– Duomenų priklausomybė: Dirbtinio intelekto sistemos yra tik tokios geros, kiek duomenys, kuriuos jie mokomi. Netiksli ar tendencingi duomenys gali lemti prastą aptikimo veikimo rezultatą.
The source of the article is from the blog papodemusica.com